\chapter{Staticky generované webové stránky}

Princip statické webové stránky sahá až ke vzniku WWW, kdy existovaly pouze stránky statické, tedy stránky nevytvářené dynamicky na základě různých proměnných a na uživatelském vstupu. U~statických webových stránek dochází k~vytvoření HTML kódu ve chvíli, kdy je změněn zdrojový obsah nebo kdy autor ručně spustí generátor. \citep{pcmag_static}

Dynamické stránky jsou generovány speciálně pro každého uživatele na základě jeho nastavení, různých vstupů, proměnných a dalších vlastností ovlivňujících výslednou podobu či obsah stránky. Ke generování dochází ve chvíli, kdy si uživatel stránku vyžádá, nikoliv předem, jako je tomu u~staticky generovaných stránek. \citep{pcmag_dynamic}

\section{Výhody statických webových stránek}\label{kap:vyhody-statickych-webovych-stranek}

Pro sdílení statického obsahu mezi různé uživatele stačí velmi jednoduchý HTTP\footnote{Hypertext Transfer Protocol -- Internetový protokol sloužící ke komunikaci s~WWW servery.} server bez jakýchkoliv dalších modulů typu \textit{PHP}, \textit{Python} a dalších systémů\footnote{Jedná se o~programovací jazyky nejčasteji používané ke tvorbě dynamických webových aplikací.}, které by obsah dynamicky generovaly například z~dat přečtených z~databáze nebo z~uživatelského vstupu. Na straně serveru tedy nedochází ke zpracování obsahu těsně před jeho odesláním uživateli, čímž se v~komunikaci mezi klientem a serverem výrazně snižuje \uv{Time To First Byte\footnote{Time To First Byte -- Čas mezi odesláním požadavku a přijmutím prvního bajtu dat.}}, a tím dochází ke snížení celkové latence. \citep{mozttfb}

Snížení latence může pozitivně přispět ke spokojenosti uživatelů, což dokazuje nespočet výzkumů na toto téma, například analýza z~webového portálu Financial Times, kde se uvádí, že rychlost webové stránky negativně ovlivňuje hloubku jejího užívání, ať už je odezva sebemenší. Jak je zde rovněž uvedeno, data ukazují, že z~pohledu uživatelské spokojenosti a finančního dopadu existují jasné a důležité výhody při zrychlení webové stránky. Z~tohoto výzkumu se autoři rozhodli v~měsících po vydání analýzy investovat více času do úprav všech aspektů svých nových webových stránek s~cílem jejich zrychlení. \citep{financialtimes}

Eliminováním dynamického obsahu se také předchází nevyžádaným vstupům od uživatele, jež mohou být i cílené na prolomení bezpečnostních nedostatků webové aplikace a v~některých případech mohou vést k~úniku citlivých dat, převzetí kontroly útočníka nad webovou aplikací nebo celým serverem, podstrčení falešných dat uživateli a mnoha dalším běžným útokům. Statický web eliminuje tento problém, jelikož nemá žádný uživatelský vstup.

Sledování a analýze nejčastějších chyb webových aplikací a serverů se věnuje organizace OWASP\footnote{The Open Web Application Security Project (\url{https://owasp.org/}).}, která vydává aktualizované seznamy a statistiky. Podle \cite{owasp2017} se v~roce 2017 objevovaly nejčastěji tyto chyby a bezpečnostní nedostatky:

\begin{enumerate}
	\item injekce,
	\item rozbitá autentizace,
	\item odhalení citlivých dat,
	\item XML External Entities (XXE),
	\item nefunkční řízení přístupu,
	\item špatná konfigurace zabezpečení,
	\item Cross-Site Scripting (XSS),
	\item nezabezpečená deserializace,
	\item užívání komponent se známými zranitelnostmi,
	\item nedostatečné logování a monitorování.
\end{enumerate}

Většina těchto chyb se vztahuje právě k~dynamickým webovým aplikacím. Bezpečnost tedy závisí nejen na programátorovi, jenž aplikaci vytváří, ale také na tom, že programovací jazyk je bezpečně implementován. To nelze tvrdit o~nejpoužívanějším jazyce PHP, který obsahuje mnoho chyb, viz statistika nalezených bezpečnostních děr na serveru \cite{cve_php}, který se tímto tématem zabývá. Jazyk zároveň nevede programátora k~psaní bezpečného kódu, což má za následek nebezpečené aplikace, pokud si autor nedá pozor na správné ošetření vstupů a dalších bezpečnostních aspektů programu.

Podstatným příkladem chybovosti dynamických webů je systém Wordpress, v~němž jsou podle serveru \cite{cve_wordpress} každý rok nalezeny desítky bezpečnostních chyb, přičemž mnoho dalších přibývá s~instalací nezabezpečených rozšíření. Napří\-klad na začátku roku 2020 byla nalezena bezpečnostní chyba v~rozšíření využívaném na více než dvě stě tisících webových stránkách, která útočníkům umožňovala smazat obsah databáze \citep{thehackernews_wordpress_1}. Na konci roku 2019 umožnila chyba ve dvou nezabezpečených rozšířeních neautorizované přihlášení k~účtu administrátora bez použití hesla \citep{thehackernews_wordpress_2}.

Údržba velkých webových aplikací je často problematická. Kód je nutné udržovat v~návaznosti na aktualizace daného jazyka, databázového systému a dalších aspektů. Těmto aktualizacím se z~bezpečnostních důvodů nelze vyhýbat. Statický web nemusí udržovat funkční propojení s~databázemi a dalšími částmi systému, a je tedy mnohem méně náročný na dlouhodobou údržbu. Při zvolení správného generátoru není nutná ani údržba šablon a celý systém při zachování stejného prostředí nepřestane fungovat. Protože statický generátor nepracuje s~uživatelským vstupem, vyhýbá se bezpečnostním chybám a tím i nutným aktualizacím.

Jako každý jiný systém, i statické generátory mají své nevýhody. Hlavním z~problémů je, že tvorba a správa obsahu může být pro běžného uživatele náročnější než skrze klasické webové rozhraní s~administračním panelem a jednoduchou správou celého obsahu. Pro přidání nebo úpravu obsahu je nutné pracovat s~lokálními soubory ve stromové struktuře a při generování je často potřebný zásah do shellu\footnote{Program pro interpretování příkazů v~prostředí příkazové řádky.}. Tvorba systému pro automatizované generování je také náročnější než instalace některého z~běžných CMS\footnote{Systém pro správu a obsahu (Wordpress, Joomla, Drupal a podobně).}. \citep{softpedia_generators}

\section{Princip generátorů}\label{kap:princip-generatoru}

Ekosystém generátoru statického obsahu je tvořen ze tří hlavních složek.

První částí jsou soubory šablon, jež popisují rozložení stránky, vizuální vlastnosti, typografii, ale také vstupní a výstupní kódování a formáty. V~podstatě definují, jak a kam se bude obsah vkládat.

Druhou částí je obsah samotný, napsaný v~některém ze značkovacích jazyků, jež jsou dále popsány v~kapitole \ref{kap:znackovaci-jazyky}. Obsah bývá strukturován do sekcí a souborů, aby bylo snadné rozlišit, do které části výsledné stránky patří.

Třetí a poslední složkou je samotné jádro generátoru, jež zpracovává obsah, vkládá ho do šablon a generuje statickou webovou stránku.

Většina generátorů zároveň umí pracovat s~konfiguračními soubory, pomocí nichž lze nastavit globální chování generátoru. Část z~nich také integruje jednoduchý webserver, který umožňuje autorovi náhled výstupních stránek, zatím co tvoří obsah.

\citep{softpedia_generators}
